Vedplanter
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/de/1000_year_old_Tree.jpg/170px-1000_year_old_Tree.jpg)
En vedplante er en plante, som vokser i tykkelsen ved at den har et vækstlag, inderbarken eller kambiet, som danner ved indad og bark udad. De små vedplanter er dværgbuske og buske, mens de store er træer, og de klatrende er slyngplanter.[1][2]
Ved
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/81/La_Palma_-_El_Paso_-_LP-301_-_Llano_del_Jable_-_Erica_arborea_01_ies.jpg/220px-La_Palma_-_El_Paso_-_LP-301_-_Llano_del_Jable_-_Erica_arborea_01_ies.jpg)
Ved er et stabiliserende materiale, som vedplanter danner. Derfor kaldes processen fra det urteagtige skud til den træagtige gren eller stamme for "forvedning", og planter, som har været igennem processen, kaldes "forveddede"". Veddet består i første omgang af cellulose, men det bliver senere forstærket ved indlejring af hemicellulose og lignin. Veddet giver planterne den nødvendige styrke til at bære deres egen vægt og den belastning, der opstår under påvirkning af vind, snetryk og vandoptagelse. På den måde er veddet forudsætningen for, at de høje stauder, buske og træer har kunnet udnytte sollyset helt uden konkurrence fra andre planter.[3][4]
Cellulosen giver veddet trækstyrke, mens ligninet giver det trykstyrke. Dette forhold er baggrunden for, at mennesker har brugt ved i snart sagt alle konstruktioner siden historiens begyndelse: redskabsfremstilling, møbelfremstilling, husbygning, skibsbygning, vejanlæg, havnekonstruktion, osv. Desuden er veddet meget energirigt, og da energien kan frigøres ved at antænde veddet, har det været brugt som varmekilde i alle mulige sammenhænge.[5][6][7]
Se også
- Vedplanter med blomster
- Vedplanter til fugtig jord
- Vedplanter til skygge
Referencer
- ^ "woody plant" (engelsk). Britannica. Hentet 13. januar 2024.
- ^ "Woody Plants: Meaning, Examples" (engelsk). The Spruce. Hentet 13. januar 2024.
- ^ "Structure and function of wood" (engelsk). United States Department of Agriculture. Hentet 13. januar 2024.
- ^ Plomion, Christophe; Leprovost, Grégoire; Stokes, Alexia (1. december 2001). "Wood Formation in Trees". Plant Physiology (engelsk). Oxford University Press. 127 (4): 1513-1523. doi:10.1104/pp.010816. Hentet 13. januar 2024.
- ^ Helmenstine, Anne M. "What Is Cellulose? Facts and Functions" (engelsk). ThoughtCo. Hentet 13. januar 2024.
- ^ Genet, Marie; Stokes, Alexia; Salin, Franck; Mickovski, Slobodan B.; Fourcaud, Thierry; Dumail, Jean-François; Beek, Rens V. (december 2005). "The Influence of Cellulose Content on Tensile Strength in Tree Roots" (engelsk). Springer Link. s. 1-9. doi:10.1007/s11104-005-8768-6. Hentet 13. januar 2024.
- ^ "Wood Energy" (engelsk). FN's fødevare- og landbrugsorganisation. Hentet 13. januar 2024.
|
|
Medier brugt på denne side
Forfatter/Opretter: Patrick Verdier, Free On Line Photos, Licens: Copyrighted free use
Coconut Palm on Martinique.
Forfatter/Opretter: Stoneleighabbey, Licens: CC BY-SA 4.0
this 1000 year old oak is on the grounds of Stoneleigh Abbey and predates the 1154 monastic abbey itself, dated at between 980 and 1050 years old it is situated for visitors to stoneleigh Abbey in warwickshire to view
Forfatter/Opretter: Frank Vincentz, Licens: CC BY-SA 3.0
Erica arborea growing at Llano del Jable, LP-301 in El Paso (La Palma), La Palma, Canary Island, Spain
Forfatter/Opretter: Biswarup Ganguly, Licens: CC BY 3.0
Sugarcane are displayed fo sale at College street market, Kolkata