Ufa (by)
Denne artikel omhandler byen Ufa. For floden af samme navn, se Ufa (flod)
Ufa Уфа (russisk) Өфө (basjkirsk) | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() | |||||
Overblik | |||||
Land | ![]() | ||||
Borgmester (fra 2022) | Ratmir Mavliev | ||||
Føderalt distrikt | Volgas | ||||
Økonomisk region | Urals | ||||
Republik | ![]() | ||||
Grundlagt | 1574[1] ![]() Bystatus: 1586 | ||||
Postnr. | 450000–450999 ![]() | ||||
Telefonkode | 347 ![]() | ||||
Nummerpladebogstav(er) | 02, 102 ![]() | ||||
UN/LOCODE | RUUFA ![]() | ||||
Demografi | |||||
Indbyggere | 1.128.787 (2020) ![]() | ||||
- Areal | 708 km² | ||||
- Befolkningstæthed | 1.594 pr. km² | ||||
Storbyområde | 1.390.957 | ||||
Andet | |||||
Tidszone | UTC+5 (MSK+2) | ||||
Højde m.o.h. | 150 m ![]() | ||||
Hjemmeside | ufacity.info | ||||
Oversigtskort | |||||
Republikken Basjkortostans beliggenhed i Rusland | |||||
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de ![]() Ufa | |||||
Ufa (russisk: Уфа, tr. Ufa, russisk udtale: [ʊˈfa] ( hør); basjkirsk: Өфө, tr. Öfö, basjkirsk udtale: [ʏ̞ˈfʏ̞] (
hør)) er en by i Republikken Basjkortostan, Volgas føderale distrikt i den vestlige del af Den Russiske Føderation. Ufa er hovedstad i republikken, og har 1.128.787 (2020) indbyggere.
Geografi
Ufa er et af industricentrerne i det vestlige Ural. Byen ligger ved floden Belaja, ved sammenløbet af floderne Ufa og Dёmy 100 km vest for bjergkammene i det sydlige Ural. Ufa ligger hovedsageligt mellem floderne Belaja og Ufa på Ufa-halvøen. Byens areal er 707,9 km². Fra nord til syd har byen en udstrækning på 53,5 km, fra vest til øst 29,8 km på det bredeste sted.[3] Ufa er arealmæssigt den tredjestørste by i Rusland efter Sochi, Volgograd og Perm.[4] Ufa er den tyndest befolkede millionby i Rusland, med kun 698 indbyggere/km² i byområdet (2010).
Klima
Ufa har fastlandsklima med lange, kolde vintre og korte, varme somre. Den koldeste måned er januar med en gennemsnitstemperatur på -12,4 °C, den lavest målte temperatur i Ufa var -48,5 °C. Den varmeste måned er juli med en gennemsnitstemperatur på 19,7 °C, den højest målte temperatur i Ufa var 38,6 °C i august måned. Den gennemsnitlige årlige nedbør er 589 mm.
Historie
Ivan IV grundlagde et fort, hvor byen ligger, i 1574[1] ,[2] som oprindeligt blev navngivet efter bakken det blev anlagt på: Tura-Tau. Byen begyndte efterhånden at kaldes Ufa af byboerne, med betydningen "lille" på tyrkiske sprog. Ufa fik bystatus i 1586, og var i 1600-tallet en vigtig handelsstation mellem Moskva og Sibirien. I 1788 blev Ufa administrativt center for islam i Rusland og regnes fortsat ofte som landets muslimske hovedby, med blandt andet Ljalja-Tjulpan-moskéen. I 1802 blev Ufa hovedby i Basjkirien og i 1922 officiel hovedstad.
Demografi
Demografisk udvikling for Ufa fra 1886 til 2015 | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
år | 1886 | 1956 | 1970 | 1989 | 2002 | 2010 | 2015 |
indbyggere | 27.000 | 265.000 | 770.905 | 1.082.052 | 1.042.437 | 1.062.319 | 1.105.667[5] |
Note: 1956-2010 er baseret på folketællinger (2015 anslået)
National sammensætning
Den etniske sammensætning af hovedstaden i Republikken Basjkortostan i følge folketællingen 2010 var:
|
Andre etniske grupper omfatter armeniere (2.822 personer), tyskere (2.213 personer), jøder (2.082 personer), og aserbajdsjanere (2.075 personer).[6]
Administrativ inddeling
Ufa er inddelt i syv rajoner:
# | Rajon | Russisk | Indbyggertal (anslået 2015)[5] | Ufas rajoner |
---|---|---|---|---|
01 | Djomskij | Дёмский | 71.588 | ![]() |
02 | Kalininskij | Калининский | 201.281 | |
03 | Kirovskij | Кировский | 160.546 | |
04 | Leninskij | Ленинский | 84.535 | |
05 | Oktjabrskij | Октябрьский | 241.238 | |
06 | Ordzjonikidzevskij | Орджоникидзевский | 168.956 | |
07 | Sovetskij | Советский | 177.523 |
Økonomi
Den industrielle udvikling af Ufa indledtes i 1800-tallet. I midten af 1800-tallet havde byen mere end et dusin garverier og andre fabrikker. Åbning i 1870, den regelmæssige sejlads på Belajafloden og opførelsen af jernbanen Samara-Zlatoust (1888-1892 år) gav en ny impuls til industrialiseringen af byen.
I Ufa etableredes jernbaneværksted, skibsværft, savværk og dampmøller. Ved slutningen af 1800-tallet var der omkring 30 fabrikker (udover ovennævnte også snedkerier, silikatproduktion, forarbejdning af landbrugsvarer osv.)
Ved afslutningen af 1920'erne og 1930'erne indledtes en hurtig udvikling af byen, brutto industriproduktionen steg 16 gange. Under Første femårsplan blev Ufa Motorfabrik og et kraftvarmeværk blev opført. Efter fundet af olieforekomster i Isjimbáj i 1932 opførtes Ufa olieraffinaderi i 1937.
I 1941-1942 var der mere end 40 industrivirksomheder i Ufa. Nogle virksomheder havde udviklet sig fra eksisterende møller og fabrikker, men de fleste af dem var startet som uafhængige selskaber.[7]
I 1941 blev Ufa motorfabrik grundlagt (russisk: Уфимское моторостроительное производственное объединение). Fabrikken var en fusion af seks evakuerede fabrikker indenfor flyindustrien, blandt andet fra Rybinsk, Leningrad, Moskva og Voronezj.
Ufa hydraulikfabrik skabtes på grundlag af en evakueret flyfabrik fra Rzjev. Efter Nazi-Tysklands angreb på Sovjetunionen blev fabriksanlægget først transporteret til Saratov, derefter til Ufa. I maj 1942 havde fabrikken indledt produktionen af hele spektret af produkter efter evakueringen.
Ufa lokomotivfabrik opstod ud af evakuerede lokomotivfabrikker fra Zaporizjzja, Homel, Stanislav. Fabrikken reparerede lokomotiver af mærket "FD", mens nogle værksteder fremstillede ammunition. I perioden 1942-1943 producerede fabrikken de første fire pansrede tog: "Aleksandr Nevskij", "Feltmarskal Suvorov", "Salavat Julaev" og "Ufa".
På produktionsfaciliteter match fabrik opkaldt efter den 1. maj (nu "Ufa match"), der ligger Kaluga "Gigant" match fabrikken. I efterkrigstiden, med udvidelsen af olieproduktionen i landet, i blev der bygget nye raffinaderier i Ufa, samtidig udvikledes den kemiske industri og maskinindustrien.
Byens næringsliv er engageret i olieraffinering, kemi, maskinteknik, og økonomien bygger på olieprodukter, energi og maskinbygning. I Ufa findes omkring 200 store og mellemstore industrivirksomheder.[8] I 2013 lå byen på 7. plads af de 250 største industricentre i Rusland.[9]
Infrastruktur
Tekst mangler, hjælp os med at skrive teksten
Sport
- FK Ufa
- Neftiannik stadion
Uddannelse
Tekst mangler, hjælp os med at skrive teksten
Seværdigheder
Tekst mangler, hjælp os med at skrive teksten
Venskabsbyer
Ufa har seks venskabsbyer:
Personer fra Ufa
Referencer
- ^ a b bashenc.online.
bashenc.online.
bashenc.online (fra Wikidata). - ^ a b ufacity.info: Ufa i slutningen af 1500-tallet og begyndelsen af 1600-tallet Hentet 30. september 2016, (russisk)
- ^ БРИКС. Информация о республике и Уфе (russisk)
(dansk: BRICS. Oplysninger om landet og Ufa), hentet 5. oktober 2016 - ^ Состояние городов России (2008) Arkiveret 23. september 2015 hos Wayback Machine (russisk)
(dansk: Statslige russiske byer, (Webside ikke længere tilgængelig) - ^ a b Estimering af den fastboende befolkning pr. den 1. januar 2015. Hentet 26. september 2015, (russisk)
- ^ Ethnic composition of population of the Republic of Bashkortostan (according to the All-Russia population census of 2002). Statistical handbook. Bashkortostanstat. Ufa. p. 198
- ^ История Уфы. Краткий очерк // Уфа: Башкирское книжное издательство, 1981. — 605 с.
- ^ "г. Уфа — Столица Республики Башкортостан". Arkiveret fra originalen 29. maj 2010. Hentet 5. oktober 2016.
{{cite web}}
: no-break space character i|title=
på position 7 (hjælp) - ^ Рейтинг 250 крупнейших промышленных центров России http://urbanica.spb.ru/?p=3543
Eksterne henvisninger
Medier brugt på denne side
Forfatter/Opretter: Borovi4ok, Licens: CC BY-SA 3.0
Pronunciation of the Bashkir word "Өфө" (Bashkir name of thew:Ufa)
Forfatter/Opretter: Rg102, Qweasdqwe, Тара-Амингу, Важнов Алексей Геннадьевич, Licens: CC BY 3.0
Collage of Ufa city.
Позиционная карта Республики Башкортостан
- Проекция — равноугольная.
- Параметры шаблона (координаты краёв):
|top = 56.6 |bottom = 51.5 |left = 53.0 |right = 60.2
Forfatter/Opretter: Stasyan117, Licens: CC BY-SA 4.0
Башкортостан на карте России
Forfatter/Opretter: ☭Acodered, Licens: CC BY-SA 3.0
Administrative division of Ufa.
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de
Location map of European Russia.
- Projection: Lambert azimuthal equal-area projection.
- Area of interest:
- N: 75.0° N
- S: 40.0° N
- W: 25.0° E
- E: 60.0° E
- Projection center:
- NS: 57.5° N
- WE: 42.5° E
- GMT projection: -JA42.5/57.5/20c
- GMT region: -R25.450860698632475/38.37411418933942/86.79037939442836/70.79910933370674r
- GMT region for grdcut: -R-2.0/38.0/87.0/76.0r
- Made with Natural Earth. Free vector and raster map data @ naturalearthdata.com.
State flag of the Republic of Bashkortostan
Forfatter/Opretter: Пакко, Licens: CC BY-SA 3.0
Coat of arms of Ufa, Bashkortostan, Russia