Stjerneborg
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b2/Tycho_Brahe%27s_Stjerneborg.jpg/220px-Tycho_Brahe%27s_Stjerneborg.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bf/Stellaburgi_subterranean_observatory_schematic.jpg/220px-Stellaburgi_subterranean_observatory_schematic.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/86/Stjerneborg.jpg/220px-Stjerneborg.jpg)
Stjerneborg var et astronomisk observatorium som Tycho Brahe fik bygget på Hven da han ikke fandt Uranienborg tilstrækkelig. Han ønskede større nøjagtighed for sine instrumenter og ville beskytte dem mod vindstød, samt ydermere at lade dem placere på solide fundamenter. Det stod færdigt i 1584. Dette nye observatorium var bygget under jorden, og kun under observationer lod man observationslugerne åbne. På den måde fik man en større nøjagtighed, og da man også bedre kunne styre temperatursvingningerne hjalp det med til bedre obervationer.
Observatoriet Stjerneborg havde fem såkaldte krypter, hvor instrumenterne til observationer stod permanent opstillet, bl.a. en 3,5 meter stor ækvatorial-armille, en stor globus af messing, og stålringe. Midt mellem krypterne var et enkelt kvadratisk rum, et hypocaustum, altså et opvarmet rum, som benyttedes bl.a. til at analysere de foretagne observationer.
Instrumenterne tog Tycho Brahe med sig, da han gik i eksil. Stedet forfaldt ganske hurtigt og blev senere dækket af jord.
Stedet blev udgravet i 1950'erne og flere af de oprindelige bygninger samt indhegningen er rekonstruererede, og har samme form som Uranienborgs vægge. Man kan gå ned i krypterne, hvor der nu er opstillet kopier af Tycho Brahes instrumenter.
Referencer
Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen.
Eksterne henvisninger
|
Koordinater: 55°54′24.6″N 12°41′48″Ø / 55.906833°N 12.69667°Ø
Medier brugt på denne side
Tycho Brahe's Stjerneborg from Joan Blaeu's Atlas Maior, Amsterdam 1662, vol. 1
This image is a hand-colored copper-plate engraving by Willem Blaeu of the Stjerneborg observatory circa 1595. It is taken from an Atlas by his son, Joan Blaeu, published in 1662 in Amsterdam. It is based on a woodcut originally published in Brahe's own Astronomiæ instauratæ mechanica (1598)
![]() |
This is a picture of an archaeological site or a monument in Sweden, number Sankt Ibb 30:1 in the RAÄ Fornsök database. |
A schematic of Tycho Brahe's subterranean astronomical observatory Stjerneborg (Stelleburgi).
This plan-view schematic shows the observatory bounded by a square wall with semi-circular extensions on each side, the entrance on the left lies in the direction of the nearby palace Uraniborg. Annotations are:
* A = Entrance with steps leading down into the main workroom (B) and (D) and (E), above are three lion sculptures and Latin inscriptions * B = The main Workroom containing (P) and (V) and passages to (C), (F), (G), and (Q) * C = chamber with large equatorial instrument * D = chamber with elevation and azimuth quadrant * E = chamber with armillary sphere * F = chamber with elevation and azimuth quadrant encompassed by a steel square * G = chamber with sextant for measuring distances * H = stone pillars one with a ball on top, the other angled, situated at the near side * I = stone pillars one with a ball on top, the other angled, situated at the far side * K, L, N and T = large balls, with conical covers, used for mounting instruments * M = Stone table, shown with sundial in Willem Blaeu's drawing * O = bed of Tycho Brahe * P = fireplace * Q = Tycho's assistant's bedroom * S = beginning of an underground passage to Uraniborg* V = worktable
Tycho Brahe's Stjerneborg observatory on the island of Hven, restored. 2005
Forfatter/Opretter: Mogens Engelund, Licens: CC BY-SA 3.0
Schmidt Teleskopet fra det tidligere Brorfelde Observatorium anvendes i dag af amatørastronomer fra foreningen Brorfeldes Vennekreds. Teleskopet fra 1966 er forsat placeret i den samme bygning, som det oprindeligt blev placeret. Teleskopet har i dag et spejl med en diameter på 77 cm og er forsynet med et digitalt 2048x2048 pixel CCD-kamera. Oprindelig anvendtes fotografisk film, og nederst til højre viser en ingeniør den tidligere film-box, som dengang blev placeret bag lugen ca. midt på teleskopet (i teleskopets brændpunkt)