Nationalrådet (Østrig)
For alternative betydninger, se Nationalrådet. (Se også artikler, som begynder med Nationalrådet)
Nationalrådet Nationalrat | |
---|---|
27. term | |
![]() | |
Type | |
Type | Underhus i Østrig |
Historie | |
Grundlagt | 10. november 1920 |
Forudgået af | Den Konstituerende Nationale Forsamling |
Ledelse | |
Formand | Wolfgang Sobotka, Österreichische Volkspartei siden 18. december 2017 |
2. formand | Doris Bures, Sozialdemokratische Partei Österreichs siden 9. november 2017 |
3. formand | Norbert Hofer, Frihedspartiet i Østrig siden 23. oktober 2019 |
Struktur | |
Pladser | 183 |
![]() | |
Politiske grupper | Regering (97)
Opposition (86)
|
Mødested | |
![]() | |
Nationalrådssalen | |
Østrig |
![]() Denne artikel er en del af: |
Andre lande • Politik |
Nationalrådet (tysk: Der Nationalrat) er parlamentets førstekammer i Østrig, som er beliggende i hovedstaden Wien. Andetkammeret hedder Forbundsrådet, der er forbundslandenes føderative forsamling. Begge råd er indrettet som selvstændige organer. I særlige tilfælde træder de sammen som Forbundsforsamlingen.
Historie
Efter 1. verdenskrig trådte rigsdagens tysktalende repræsentanter fra det gamle østrigske område samme den 21. oktober 1918 under ledelse af Karl Seitz og dannede den Provisoriske Nationalforsamling for Tyskøstrig.
Imidlertid forbød Saint-Germain-traktaten endhver sammenslutning af Tyskland og Østrig, og i 1920 sammensattes derfor et selvstændigt parlament for Østrig. Dette fik navnet Nationalrådet, og havde som i dag 183 medlemmer. På grund af store modsætninger mellem den konservative regering og socialdemokratiet i parlamentet, besluttede man at ændre forfatningen, således at Forbundspræsidenten fik større beføjelser i forhold til Nationalrådet. Forbundspræsidenten skal således indsætte regeringen og kan opløse Nationalrådet efter indstilling fra regeringen.
Kompetence
Nationalrådet beslutter statens love ved simpelt flertal med tilstedeværelse af mindst en tredjedel af forsamlingens medlemmer. På samme måde kan Nationalrådet opløse sig selv og udskrive nyvalg, ligesom det kan afsætte regeringen eller enkelte ministre ved at udtale sin mistillid. Ved beslutninger, hvor Forbundsrådet har nedlagt veto, skal mindst halvdelen af medlemmerne være tilstede, men der gælder fortsat simpelt flertal ved afstemning. Ved forfatningsændringer kræves et totredjedeles flertal med tilstedeværelse af mindst halvdelen af de delegerede.
Lovforslag kan fremsættes af nationalrådets delegerede og udvalg, forbundsregeringen, Forbundsrådet eller borgere. Sidstnævnte kræver underskrifter fra mindst 100.000 borgere eller en sjettedel af stemmerne fra stemmeberettigede i 3 forbundslande. De fleste love fremsættes af regeringen.
Efter at et lovforslag er fremsat sendes det til behandling i udvalg. Derefter behandles forslaget to gange i Nationalrådet. Efter beslutning sendes loven til udtalelse i Forbundsrådet. Forbundsrådet kan nedlægge veto, men det har blot opsættende virkning. Gennem en ny beslutning kan Nationalrådet fastholde den første beslutning. Loven går siden videre til Forbundspræsidenten, der med sin underskrift bevidner, at lovgivningsprocessen er i overensstemmelse med forfatningen (præsidenten kan således ikke forholde sig til lovens indhold). Loven kontrasigneres af Forbundskansleren. Efter lovens kundgørelse træder den i kraft.
Nationalrådet har forskellige instrumenter til at påvirke regeringens arbejde, f.eks. gennem parlamentariske beslutninger, der er bindende for regeringen, retten til at godkende statsbudgettet samt deltagelse i hovedudvalgets arbejde. Hovedudvalget deltager i vigtige regeringsbeslutninger f.eks. udsendelse af østrigske tropper til udlandet, beslutninger om statsvirksomheder osv.
Nationalrådet deltager ikke i regeringsdannelsen, da regeringen udpeges af Forbundspræsidenten.
Valg til Nationalforsamlingen
Nationalrådet vælges ved almene, lige og direkte valg. Fordelingen af mandater sker efter et proportionalt valgsystem i 9 valgkredse svarende til forbundslandene. Disse valgkredse er yderligere opdelt i en række regionale valgkredse.
Forbundslandene har på forhånd et antal mandater til fordeling i Nationalforsamlingen:
Valgkredse | ||
---|---|---|
Valgkreds | Betegnelse | Mandater |
1 | Burgenland | 7 |
2 | Kärnten | 13 |
3 | Niederösterreich | 36 |
4 | Oberösterreich | 32 |
5 | Salzburg | 11 |
6 | Steiermark | 28 |
7 | Tyrol | 15 |
8 | Vorarlberg | 8 |
9 | Wien | 33 |
Alle østrigske statborgere (også bosat i udlandet), der er fyldt 18 år, er stemmeberettigede. Valgbare er alle østrigske statsborgere, der er fyldt 19 år den 1. januar i valgåret. Der er en spærregrænse på 4 procent. Hvis et parti vinder et mandat i en af de overordnede valgkredse vil partiet dog være repræsenteret gennem dette mandat.
Nationalrådet vælges fra 2007 for fem år (var tidligere fire år), men der kan udskrives nyvalg tidligere, hvis enten Forbundspræsidenten efter indstilling fra regeringen opløser Nationalrådet eller hvis Nationalrådet opløser sig selv.
Nationalrådets organisering
Nationalrådet har en første formand (Erster Nationalretspräsident) og to viceformænd. Formanden leder på dene ene side Nationalrådets samlinger og forestår på den anden parlamentskanceliet, som står for parlamentets administration. Planlægningen af nationalrådsmøderne sket i formandskonferencen, som udover formændene også består af partigruppernes formænd og parlamentskanceliets direktør.
Partierne i Nationalrådet danner parlamentsgrupper (tysk: parlamentarische Klubs). Disse grupper har visse rettigheder, f.eks. at udpege medlemmer til parlamentsudvalgene. I visse udvalg, frem for alt undersøgelseskommissioner, skal alle parlamentsgrupper være repræsenteret.
Nationalrådet nedsætter forskellige udvalg til forberedelse af lovene. Der findes både obligatoriske og fakultative udvalg. I indeværende periode har Nationalrådet 36 udvalg.
Nationalrådets sammensætning
Mandatfordelingen var ved de seneste 4 valg således:
Parti | 2017 | 2013 | 2008 3 | 2006 | 2002 |
---|---|---|---|---|---|
ÖVP | 62 | 47 | 51 | 66 | 79 |
SPÖ | 52 | 52 | 57 | 681 | 69 |
De grønne | 0 | 24 | 20 | 21 | 17 |
FPÖ | 51 | 38 | 34 | 21 | 18(2)² |
Team Stronach | - | 9 | - | - | - |
NEOS – Das Neue Österreich | 10 | 9 | - | - | - |
BZÖ | - | - | 21 | 7 | (16)² |
- 1 Et SPÖ-mandat gik til partiet Liberales Forum grundet et valgforbund.
- ² Den 4. april 2005 opsplittedes partiet FPÖ. En udbrydergruppe dannede et nyt parti (BZÖ). De fleste FPÖ-nationalrådsdelegerede (16 af 18) forlod FPÖ og gik til BZÖ. Men de delegerede fra begge partier dannede fortsat en parlamentsgruppe.
- 3 I valgperioden 2008-2013 blev mandatfordeling ændret således: 1 mandat fra SPÖ blev løsgænger, og SPÖ reducerede mandattallet til 56 mandater. 3 mandater fra BZÖ gik over til FPK der i parlamentet arbejdede sammen med FPÖ, der opnåede 37 mandater. Yderligere 5 mandater gik fra BZÖ til det nydannede Team Stronach. BZÖ blev således sammenlagt reduceret med 8 mandater til i alt 13 mandater.
Valgresultater og mandater siden 1945
Valgresultat siden 1945 i procent og antal mandater:År SPÖ ÖVP De grønne1 FPÖ² BZÖ3 LiF4/NEOS Stronach5 KPÖ5 Andre 1945–1970: 165 mandater Valget 1945 44,6 76 49,8 85 5,4 4 0,2 0 Valget 1949 38,7 67 44,0 77 11,7 16 5,1 5 0,5 0 Valget 1953 42,1 73 41,3 74 10,9 14 5,3 4 0,4 0 Valget 1956 43,0 74 46,0 82 6,5 6 4,4 3 0,1 0 Valget 1959 44,8 78 44,2 79 7,7 8 3,3 0 0,1 0 Valget 1962 44,0 76 45,4 81 7,0 8 3,0 0 0,5 0 Valget 1966 42,6 74 48,4 85 5,4 6 0,4 0 3,3 0 Valget 1970 48,4 81 44,7 78 5,5 6 1,0 0 0,4 0 Forøgelse til 183 mandater Valget 1971 50,0 93 43,1 80 5,5 10 1,4 0 0,0 0 Valget 1975 50,4 93 42,9 80 5,4 10 1,2 0 0,0 0 Valget 1979 51,0 95 41,9 77 6,1 11 1,0 0 0,0 0 Valget 1983 47,6 90 43,2 81 3,4 0 5,0 12 0,7 0 0,1 0 Valget 1986 43,1 80 41,3 77 4,8 8 9,7 18 0,7 0 0,3 0 Valget 1990 42,8 80 32,1 60 4,8 10 16,6 33 0,6 0 3,3 0 Valget 1994 34,9 65 27,7 52 7,3 13 22,5 42 6,0 11 0,3 0 1,4 0 Valget 1995 38,1 71 28,3 52 4,8 9 22,0 41 5,5 10 0,3 0 1,1 0 Valget 1999 33,2 65 26,9 52 7,4 14 26,9 52 3,7 0 0,5 0 1,5 0 Valget 2002 36,5 69 42,3 79 9,5 17 10,0 18 1,0 0 0,6 0 0,2 0 Valget 2006 35,3 68 34,3 66 11,0 21 11,0 21 4,1 7 1,0 0 3,3 0 Valget 2008 29,4 57 26,0 51 10,1 20 17,7 34 10,8 21 1,9 0 0,8 0 3,3 0 Valget 2013 26,8 52 24,0 47 12,4 24 20,5 40 3,5 0 5,0 9 5,7 11 1,0 0 1,1 0 Wikimedia Commons har medier relateret til:
Medier brugt på denne side
Coat of arms of Austria: Coat of arms of Austria, depicting the more heraldic version of black eagle. (Version with several mistakes in dimensions of and in the shild and other.)
Flag of Austria with the red in the Austrian national colours which was official ordered within the Austrian Armed Forces (Bundesheer) in the characteristic “Pantone 032 C” (since May 2018 the Red is ordered in the characteristic “Pantone 186 C”.)
Coat of arms of Austria: Coat of arms of Austria, depicting the black eagle. (Not official Version with several mistakes in colours, dimensions and other.)
Current composition of the Nationalrat of Austria. This file should be updated whenever any changes in party numbers or affiliation occur.
The logo of Østrigs parlament – bicameral federal legislature of Austria from 2023
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de
Regionalwahlkreise in Österreich nach der Nationalratsordnung seit 2017
Forfatter/Opretter: Gryffindor, Licens: CC BY-SA 3.0
Image of the interior of the parliament building in Vienna. Constructed by Baron Theophil von Hansen.
Forfatter/Opretter: Michael Ziemann, Licens: CC BY-SA 3.0
Austria, Vienna, Austrian Parliament Building